Kotkan kaupungin ja Pyhtään kunnan ympäristönsuojelumääräykset, 
perustelut, luonnos joulukuu2020

	

Sisällys

Yleiset määräykset
1 §	Tavoite
2 §	Määräysten antaminen ja valvonta
3 §	Määräysten soveltaminen
4 §	Määräysten suhde paikallisiin olosuhteisiin
5 §	Määräyksissä käytetyt määritelmät
Jätevesien käsittely ja johtaminen
6 §	Talousjätevesien käsittely
7 §	Jätevesien käsittely pohjavesialueella
8 §	Jätevesien johtaminen rantavyöhykkeellä
9 §	Jätevesien käsittely siirtolapuutarha-alueilla (ryhmäpuutarha-alueilla)
10 §	Ajoneuvojen, veneiden, koneiden ja muiden vastaavien laitteiden pesu ja huolto
Jätehuolto
11 §	Lumen vastaanottopaikkojen sijoittaminen ja käyttö
12 §	Tiili- ja betonijätteen hyödyntäminen maanrakentamisessa
13 §	Eläinten ruokinta
Ilmansuojelu
14 §	Savukaasupäästöt ja niiden haitallisten vaikutusten ehkäiseminen
15 §	Rakennusten ja rakenteiden rakennus-, kunnostus- ja puhtaanapitotyöt
16 §	Teollisuus- ja varastoalueet
17 §	Kulkuväylien, pihojen ja yleisten alueiden kunnossapito- ja puhtaanapitotyöt
18 §	Purettavien rakennusten poltto
Melu
19 §	Erityisen häiritsevä melu yöaikaan
20 §	Poikkeaminen meluilmoitusmenettelystä
Kemikaalit
21 §	Yleiset määräykset kemikaalien varastoinnista
22 §	Polttonesteen täyttö- tai jakelupaikka6
23 §	Käytöstä poistetun maanalaisen säiliön käsittely
24§	Käytöstä poistetun lämmönsiirtonesteen käsittely

Maatalous
25 §	Vesiensuojelulliset vaatimukset hevostalleille
Muut määräykset
26 §	Ympäristönsuojelumääräysten rikkomisen tai laiminlyönnin seuraamukset
27 §	Poikkeaminen ympäristönsuojelumääräyksistä
28 §	Siirtymäkausimääräykset
29 §	Määräysten voimaantulo

YLEISET MÄÄRÄYKSET 
1 §	Tavoite 

Ympäristönsuojelulain yhtenä tavoitteena on ehkäistä ympäristön pilaantumista ja vähentää pilaantumisesta aiheutuvia vahinkoja. Ympäristönsuojelulain mukaan ympäristönsuojelumääräykset annetaan ympäristönsuojelulain täytäntöön panemiseksi paikalliset olosuhteet huomioiden.

2 §	Määräysten antaminen ja valvonta 

Ympäristönsuojelulaki antaa kunnanvaltuustolle mahdollisuuden antaa ympäristönsuojelulain täytäntöön panemiseksi tarpeellisia paikallisista olosuhteista johtuvia, kuntaa tai sen osaa koskevia yleisiä määräyksiä. 

Ympäristönsuojelulain mukaan kunnalle kuuluvista ympäristönsuojelulain mukaisista lupa- ja valvontatehtävistä huolehtii kuntien ympäristönsuojelun hallinnosta annetun lain (64/1986) mukainen kunnan ympäristönsuojeluviranomainen. Viimeksi mainitun lain mukaan ympäristönsuojeluviranomaisen tehtävät hoitaa kunnan määräämä toimielin. Kotkan kaupungin ja Pyhtään kunnan yhteisen ympäristölautakunnan johtosäännön mukaan ympäristönsuojeluviranomaisena toimii ympäristölautakunta.

3 §	Määräysten soveltaminen 

Ympäristönsuojelulain mukaan määräykset voivat koskea koko kuntaa tai sen osaa. Määräykset koskevat koko kuntaa, ellei määräyksissä ole toisin mainittu. 

Määräykset eivät voi koskea luvanvaraista toimintaa eivätkä ympäristönsuojelulain mukaan ilmoitusvelvollista toimintaa eivätkä puolustusvoimien toimintaa.

4 §	Määräysten suhde paikallisiin olosuhteisiin

Paikallisina olosuhteina voidaan ottaa huomioon ympäristönsuojelullisesti erityishuomiota vaativat alueet. Ympäristönsuojelun ja ympäristön pilaantumisen ehkäisyn, poistamisen ja vähentämisen kannalta erityisiä alueita, joille on tarpeen asettaa tarkennettuja määräyksiä, ovat pohjavesialueet, rantavyöhykkeet, viemäriverkoston ulkopuoliset alueet, siirtolapuutarha-alueet sekä vahvistettujen vedenottamoiden suojavyöhykkeet.

5 §	Määräyksissä käytetyt määritelmät

Määräyksissä käytetyt määritelmät ovat yleisesti tunnettuja ja käytössä olevia. Määritelmiä käytetään väärinkäsitysten välttämiseksi.

JÄTEVESIEN KÄSITTELY JA JOHTAMINEN
6 §	Talousjätevesien käsittely

Jätevesien maaperäkäsittelylaitteistojen ja purkupaikan sijoittamisen etäisyyssuositukset perustuvat yleisesti käytössä oleviin suojaetäisyyksiin. Etäisyysvaatimusten perusteet ovat ensisijaisesti vesiensuojelullisia ja terveydensuojelullisia. Toisaalta niillä voidaan ehkäistä muuta ympäristönsuojelulaissa määriteltyä pilaantumista, kuten hajuhaittoja. Ympäristönsuojelulain mukaan kunnan ympäristönsuojeluviranomainen voi myöntää poikkeuksen ympäristönsuojelumääräyksistä siinä mainituin perustein. Poikkeus voidaan myöntää, mikäli jätevesistä ei aiheudu ympäristön pilaantumisen vaaraa. Puhdistustasossa noudatetaan ympäristönsuojelulaissa (527/2014) ja talousjätevesien käsittelystä vesihuoltolaitoksen viemäriverkoston ulkopuolisilla alueilla annetun valtioneuvoston asetuksen eli ns. jätevesiasetuksen (157/2017) mukaista linjausta. 

Jätevesien käsittely pohjavesialueella 

Toiminta, josta aiheutuu pohjaveden pilaantumisen vaaraa, on ympäristönsuojelulain mukaisen pohjaveden pilaamiskiellon vastaista. Kiellon vastaiselta toiminnalta ei edellytetä, että toiminnasta aiheutuisi konkreettista pilaantumista, vaan jo pilaantumisen vaaraa aiheuttava toiminta on kiellettyä.

Kaunissaari on katsottu tarpeelliseksi nostaa erikseen esiin: Kaunissaaren 1E-luokan pohjavesialue ja luonnonsuojelulliset tekijät tuovat omat haasteensa vapaa-ajan ja vakituisesti asuttujen sekä vakituista yritystoimintaa harjoittavien kohteiden vesihuollon järjestämiselle. 

Vähäisistä jätevesistä ei katsota aiheutuvan ympäristön pilaantumisen. Vähäisiäkään jätevesiä ei saa johtaa suoraan tai pintavaluntana vesistöön.  Toistaiseksi jätevesien käsittely on ollut vähäistä, mutta Kymen Veden vesijohdon myötä tilanne voi muuttua.

Puhdistettu harmaa jätevesi saattaa sisältää haitta-aineita ja jäämiä esimerkiksi pesuaineista ja puhdistuskemikaaleista, jotka voivat häiritä jätevesijärjestelmän toimintaa ja näin ollen aiheuttaa pohjaveden pilaantumisen riskin, terveyshaittaa sekä vaarantaa pohjaveden laadun tilan ja vaarantaa vesienhoidon pohjavesille asetetun tilatavoitteen saavuttamisen. 

Toiminta, josta aiheutuu pohjaveden pilaantumisen vaaraa, on ympäristönsuojelulain 17 §:n mukaisen pohjaveden pilaamiskiellon vastaista. Toiminnalta ei edellytetä, että siitä aiheuisi konkreettista pilaantumista vaan jo pilaantumisen vaaraa aiheuttava toiminta on kiellettyä. 

7 §	Jätevesien johtaminen rantavyöhykkeellä

Rantavyöhykkeellä sovelletaan ympäristönsuojelulaissa (527/2014) ja valtioneuvoston asetuksessa (157/2017) pilaantumiselle herkille alueille sovellettavaksi esitettyä puhdistustasoa. Määräys on annettu vesiensuojelullisesta näkökulmasta. Määräyksen tavoitteena on varmistaa, että jätevedet puhdistetaan tehokkaasti myös poikkeuksellisissa olosuhteissa.

Ympäristönsuojelulain mukaan muut kuin käymälän jätevedet voidaan johtaa puhdistamattomina maahan, jos niiden määrä on vähäinen eikä niistä aiheudu ympäristön pilaantumisen vaaraa. Kantoveden varassa olevan saunan jätevesien määrää voidaan pääsääntöisesti pitää vähäisinä. Saman säännöksen mukaan vähäisiäkään vesikäymälän jätevesiä ei saa johtaa puhdistamattomana vesistöön.

8 §	Jätevesien käsittely siirtolapuutarha-alueilla (ryhmäpuutarha-alueilla)

Siirtolapuutarha-alueet eivät kuulu viemäriverkoston piiriin.  Jätevesien kiinteistökohtaiset käsittelymahdollisuudet ovat rajalliset, minkä vuoksi vesikäymäläratkaisuja ei sallita.  Ympäristönsuojelulain mukaan muut kuin käymälän jätevedet voidaan johtaa puhdistamattomina maahan, jos niiden määrä on vähäinen eikä niistä aiheudu ympäristön pilaantumisen vaaraa.  Runsaampi vesienkäyttö edellyttää tehokkaampaa maaperäkäsittelyä.

9 §	Ajoneuvojen, veneiden, koneiden ja muiden vastaavien laitteiden pesu ja huolto 

Ajoneuvojen pesuvedet ovat jätevesiä, jotka on käsiteltävä kuten muutkin jätevedet. Pestäessä autoja liuottimia sisältävillä tai muilla pesuaineilla voi etenkin suurien jätevesimäärien johtamisesta maastoon tai sadevesiverkostoon aiheutua ympäristön pilaantumista. Vaikka liuottimia ei käytettäisikään, ammattimaisessa tai usein toistuvassa pesussa jätevesimäärät ovat suuria. Viemäriverkoston toiminnan kannalta on tarpeen, että jätevedet esikäsitellään ennen viemäriin johtamista öljyn- ja hiekanerotuskaivoissa. Poikkeuksena ovat sellaiset jätevedet, jotka syntyvät pestessä autoja satunnaisesti pelkällä vedellä tai pesuaineilla, jotka eivät sisällä hiilivetyliuottimia. Vesiä maaperään imeytettäessä on kuitenkin aina pidettävä huoli siitä, ettei aiheuteta ympäristön pilaantumista. 

Veneiden pesulla voidaan vähentää tarvetta käyttää esimerkiksi ympäristöä pilaavia maaleja. Tästä syystä on perusteltua, että pestessä veneitä pelkällä vedellä jätevedet voidaan johtaa suoraan vesistöön. 

Pohjavesialueilla autojen, veneiden, koneiden ja muiden vastaavien laitteiden pesu pesuaineilla aiheuttaa pohjavesien pilaantumisen vaaraa. Tästä johtuen pohjavesialueilla pesuaineiden käytön kieltäminen pesemisessä muualla kuin tähän tarkoitukseen erikseen rakennetuilla ja viemäröidyillä paikoilla on ympäristön pilaantumisen vaaran vuoksi perusteltua. 

Veneiden pohjissa käytetään usein myrkyllisiä maaleja. Veneiden pohjamaali on poistettava tiiviillä alustalla, jotta maalin sisältämät haitta-aineet eivät aiheuta kunnostuspaikan maaperän pilaantumisen vaaraa. Maaperän ja veden pilaantumisen estämiseksi maalijätteet on kerättävä talteen ja toimitettava asianmukaiseen käsittelypaikkaan.

JÄTEHUOLTO
11 §	Lumen vastaanottopaikkojen sijoittaminen ja käyttö 

Liikennealueilta ja muilta vastaavilta alueilta poistettu lumi sisältää roskia ja muuta likaa, kuten ajoneuvoista valunutta öljyä, josta saattaa aiheutua roskaantumista tai ympäristön pilaantumisen vaaraa. Lumen vastaanottoalue on tämän vuoksi tarpeen sijoittaa ja sitä on käytettävä siten, että haitalliset vaikutukset voidaan ehkäistä. Vesistöjen ja pohjaveden pilaantumisen ehkäisemiseksi lumen vastaanottoalueita ei saa sijoittaa mainituille alueille.  

Ympäristönsuojelulain mukaan ympäristön pilaantumisen vaaraa aiheuttavan toiminnan harjoittaja vastaa ympäristöhaittojen ennaltaehkäisystä ja ympäristöhaittojen poistamisesta tai rajoittamisesta mahdollisimman vähäiseksi.

12 §	Tiili- ja betonijätteen hyödyntäminen maanrakentamisessa 

Ilman ympäristönsuojeluviranomaisen lupaa tapahtuva jätteen hautaaminen katsotaan lähtökohtaisesti sen hylkäämiseksi. 

Ympäristönsuojelulain mukaan jätteen laitos- tai ammattimainen hyödyntäminen ja käsittely vaatii ympäristöluvan riippumatta siitä, kuinka suurta jätemäärää hyödynnetään tai käsitellään. Valtioneuvoston asetus eräiden jätteiden hyödyntämisestä maarakentamisessa (843/2017) antaa mahdollisuuden hyödyntää muun muassa betoni- ja tiilijätettä ilman ympäristölupaa, mikäli noudatetaan asetuksen vaatimuksia. Tällöin pientenkin jätemäärien hyödyntämisestä on tehtävä ilmoitus Kaakkois-Suomen ELY-keskukselle. Ympäristönsuojelumääräyksellä halutaan keventää em. menettelyjä, jos kyseessä on vähäisten jätemäärien hyödyntäminen, eikä toiminnasta aiheudu ympäristön pilaantumisen vaaraa. Asetuksen perustelumuistion mukaan pienimuotoisen maanrakennusjätteen hyödyntämisen ympäristöturvallisuudesta voidaan huolehtia muun ohella kunnallisten ympäristönsuojelumääräysten avulla.  Valvontailmoitus perustuu ympäristönsuojelulain 139 §:ään.  Ilmoitusten avulla kunnan ympäristönsuojeluviranomainen saa selville sellaiset kunnassa tapahtuvat toimet, jotka eivät ylitä lain edellyttämää luvan- tai ilmoituksenvaraisuuskynnystä.

13 §	Eläinten ruokinta

Jätteestä ja jätehuollosta ei saa aiheutua vaaraa tai haittaa terveydelle tai ympäristölle tai muuta yleisen tai yksityisen edun loukkausta. 

ILMANSUOJELU
14 §	Savukaasupäästöt ja niiden haitallisten vaikutusten ehkäiseminen

Polttolaitteeseen sopimattoman materiaalin käyttö on kielletty aiheutuvan savuhaitan vuoksi. Asemakaava-alueella avopoltto on niin ikään kielletty savuhaittojen vuoksi.

15 §	Rakennusten ja rakenteiden rakennus-, kunnostus- ja puhtaanapitotyöt

Rakennusten julkisivujen hiekkapuhalluksessa syntyy runsaasti pölyä. Vastaavaa haittaa aiheutuu myös hiekkapuhallettaessa muita kappaleita ulkotiloissa. Määräyksen tavoitteena on estää ympäristön pilaantuminen huolehtimalla pölyntorjunnasta mahdollisimman tehokkaasti. ”Huputtamalla” hiekkapuhallettava kohde ja huomioimalla ilmastointi sekä auki olevat ikkunat, voidaan estää jätteiden leviäminen laajemmalle alueelle. Pölyn rajaus helpottaa myös jätteiden siivoamista.  

Ennakolta tehtävän tiedottamisen johdosta asukkaat voivat varautua pölyävään toimintaan ja sitä kautta vähentää aiheutuvia pölyhaittoja.

16 §	Teollisuus- ja varastoalueet

Ympäristön pilaantumisen vaaraa aiheuttavassa toiminnassa on periaatteena, että haitalliset ympäristövaikutukset ehkäistään ennakolta, tai milloin haitallisten vaikutusten syntymistä ei voida kokonaan ehkäistä, rajoitetaan ne mahdollisimman vähäisiksi. 

17 §	Kulkuväylien, pihojen ja yleisten alueiden kunnossapito- ja puhtaanapitotyöt

Ilmanlaatu on keväisin huonoimmillaan. Merkittävä ilmanlaatua heikentävä tekijä on katupöly, joka sisältää hiekkaa, nastarenkaiden ja hiekoitushiekan asfaltista hiomaa kiviainesta, nastoista ja renkaista irronnutta metallia sekä mm. autojen pakokaasuista kadulle laskeutuneita myrkyllisiä yhdisteitä. Myös kulkuväylien kunnossapitotöissä käytettävät työkoneet aiheuttavat kuivan hiekoitushiekan pölyämistä ja ilmanlaadun heikkenemistä.

Lehtipuhaltimien käyttökielto hiekanpoistossa on vaikeuttanut käytännön puhdistustöitä ja ympäristöpalveluilta on sen vuoksi haettu poikkeuslupia kastellun hiekoitushiekan poistamiseen katualueilta. Puhdistustöitä tekevien mukaan laitetta tarvitaan keväisin myös vanhojen lehtien poistamiseen esimerkiksi pensaiden alta. Lisäksi, vaihtoehtoisilla keinoilla, kuten harjoilla ei saatujen kokemusten mukaan ole mahdollista poistaa hienoa hiekkaa yhtä hyvin kuin lehtipuhaltimella. Ympäristönsuojeluviranomaiselle sen valvominen, onko kulloinkin kyse lehdistä vai hiekasta, on ollut käytännössä mahdotonta. Kiellosta luovutaan, koska hiekanpoistamisen aiheuttama pölyäminen ja ilmanlaadun heikkeneminen on ehkäistävissä hiekan ja kiintoaineksen riittävällä kastelulla.  Ensisijaisesti tulee kuitenkin suosia muita keinoja hiekan poistossa.

Tiesuola vaikuttaa haitallisesti pohja- ja pintavesiin sekä maaperään ja kasvillisuuteen, joten sen käyttöä on tarpeen rajoittaa. Erityisesti tiesuolasta on haittaa pohjavesialueilla, missä sen käyttöä tulee välttää.

18 §	Purettavien rakennusten poltto

Ympäristönsuojelulain tavoite on ehkäistä ympäristön pilaantumista sekä poistaa ja vähentää pilaantumisesta aiheutuvia vahinkoja. Ympäristön pilaantumisen vaaraa aiheuttavassa toiminnassa on periaatteena, että haitalliset ympäristövaikutukset ehkäistään ennakolta tai, milloin haitallisten vaikutusten syntymistä ei voida kokonaan ehkäistä, rajoitetaan ne mahdollisimman vähäisiksi. 

Purettavien rakennusten poltosta voi aiheutua ympäristön pilaantumista, mm. haitallisia savukaasuja. Pelastuslaitokselle on määräyksellä myönnetty lupa polttaa tarvitsemansa määrä purettavia rakennuksia kiinteistön omistajan suostumuksella. Ympäristönsuojeluviranomainen tarkastaa pelastuslaitoksen tekemän ilmoituksen purettavan rakennuksen poltosta ja antaa sen johdosta tarvittavat määräykset ympäristön pilaantumisen ehkäisemiseksi ja naapureihin kohdistuvan haitan vähentämiseksi.

MELU 
19 §	Erityisen häiritsevä melu yöaikaan 

Erityisen häiritsevää melua aiheuttavien koneiden ja laitteiden käyttäminen sekä toimittaminen yöaikaan on kielletty, jotta naapureille ei aiheudu kohtuutonta haittaa. Haitalliset ympäristövaikutukset on ensisijaisesti ehkäistävä ennalta.  Paikallisen maatalouden ja metsätalouden mahdollistamiseksi välttämättömien elinkeinoon liittyvien töiden tekeminen, kuten leikkuupuimurin ja sadetuslaitteen käyttö, on sallittu tilapäisesti ja lyhytaikaisesti. 

Tiedottamisella voidaan vähentää toimenpiteen aiheuttaman melun haitallisuuden kokemista. 

Äänentoistolaitteiden käytöstä yöaikaan sekä päiväaikaan melulle herkkien häiriintyvien kohteiden läheisyydessä aiheutuu erityisen häiritsevää melua. Ulkotarjoilualueilla äänentoistolaitteiden aiheuttama melu koetaan haitallisena etenkin öisin. Määräyksellä pyritään ehkäisemään ympäristönsuojelulain mukaisesti ympäristön pilaantumista aiheuttavaa meluhaittaa. 

Määräyksellä pyritään vähentämään rakennus- ja purkutöiden aiheuttamia meluhaittoja erityisesti iltaisin ja viikonloppuisin, jolloin haitta voidaan kokea kaikkein voimakkaimmin. Tarkoituksena ei kuitenkaan ole estää yksityishenkilöiden niin sanottua hartiapankkirakentamista, joten määräys ei koske yksityishenkilöiden talouksia muutoin kuin yöaikaisen melun osalta.

20 §	Poikkeaminen meluilmoitusmenettelystä 

Ympäristönsuojelulain mukaan kunta voi ympäristönsuojelumääräyksin vapauttaa tilapäisiä toimintoja meluilmoitusvelvollisuudesta. Ongelmaa ovat aiheuttaneet meluilmoitukset, jotka saapuvat juuri ennen aiottua tapahtumaa.  Määräyksiin on tämän johdosta lisätty minimiaikavaatimus meluilmoituksen tekemiselle ennen tapahtumaa.  

Tiedottamalla melua aiheuttavasta toimenpiteestä voidaan vähentää toiminnasta aiheutuvan melun haitalliseksi kokemista.

KEMIKAALIT
21 §	Yleiset määräykset kemikaalien varastoinnista

Nestemäisten kemikaalien säilyttämistä ja varastointia koskevilla määräyksillä ehkäistään maaperän, pohjaveden ja vesistöjen pilaantumisen vaaraa.  Kemikaalien sijoittaminen suoja-altaaseen, josta vuotojen havaitseminen ja poistaminen on mahdollista, on tärkeää maaperän ja pohjaveden suojelemiseksi.  Mikäli kemikaaleja pääsee vuotamaan viemäriin, voi jätevesien purkupaikalla aiheutua ympäristön pilaantumista.  Kemikaalien ja vaarallisten jätteiden vuodot voivat aiheuttaa haittaa viemäriverkostolle ja jäteveden puhdistamolle.

Uusien maanalaisten kemikaali- tai öljysäiliöiden sijoittamisen kieltäminen pohjavesialueilla on perusteltua pohjaveden pilaantumisen ehkäisemiseksi.  Määräys säiliöiden lukitsemisesta on tarpeen, jotta voidaan estää ilkivallasta mahdollisesti aiheutuvat kemikaalien vuodot ja ympäristön pilaantuminen.
22 §	Polttonesteen täyttö- ja jakelupaikka 

Sellaiset polttonesteiden täyttö- ja jakelupisteet, joihin ei sovelleta nestemäisten polttoaineiden jakeluasemien ympäristönsuojeluvaatimuksista annettua valtioneuvoston asetusta (444/2010) aiheuttavat ympäristön pilaantumiseen vaaraa, mikäli polttonesteitä tai öljyjä tai vastaavia aineita pääsee vuotamaan maaperään ja kulkeutumaan pohjaveteen tai vesistöihin.  Määräykset koskien alustan tiiviyttä, ylitäytönestoa, laponestoa ja imeytysaineen säilytystä ovat tarpeen tällaisen pilaantumisen ehkäisemiseksi.

23 §	Käytöstä poistetun maanalaisen säiliön käsittely 

Käytöstä poistetut öljysäiliöt ovat riski maaperälle ja pohjavesille. Vanhojen säiliöiden ympärillä maaperä saattaa olla pilaantunutta säiliön heikosta kunnosta tai huolimattomasta täytöstä johtuen. Säiliö on puhdistettava ennen sen poistamista, jotta poistovaiheessa ei aiheutuisi maaperän pilaantumisen vaaraa esimerkiksi säiliön rikkoutuessa. Ympäristönsuojelulain mukaan valvontaviranomaiselle on välittömästi ilmoitettava, mikäli maahan tai pohjaveteen on päässyt ainetta, joka saattaa aiheuttaa pilaantumista. Käytöstä poistettu öljysäiliö on jätelain määritelmän mukaan jäte, jota ei saa jättää ympäristöön. 

Mikäli säiliö on asianmukaisesti puhdistettu ennen ympäristönsuojelumääräysten voimaantuloa ja toimenpiteistä on olemassa todisteet, ei säiliötä tarvitse nostaa maasta. Mikäli säiliö jätetään maahan, on varmistuttava siitä, ettei säiliötä ole enää mahdollista käyttää. Suositeltavaa on kuitenkin poistaa myös nämä säiliöt. 

Vanhat öljysäiliöt voivat sijaita maaperässä sellaisessa paikassa, että niiden poistaminen ei ole teknisesti mahdollista kohtuullisin kustannuksin. Mahdollisella poikkeuksella ei kuitenkaan voida sallia ympäristön pilaantumisen vaaraa aiheuttavia toimia.

24 §	Käytöstä poistetun lämmönsiirtonesteen käsittely 

Käytöstä poistetut lämmönsiirtonesteet voivat olla vaarallisia jätteitä, jotka on toimitettava asianmukaiseen käsittelylaitokseen. 

MAATALOUS
25 §	Vesiensuojelulliset vaatimukset hevostalleille

Määräyksellä täsmennetään ympäristönsuojelulain pohjaveden pilaamiskieltoa ja nitraattiasetuksen määräystä. Eläinten jaloittelualueilta maaperään joutuvat ravinteet voivat vaikuttaa haitallisesti pohjaveden laatuun. 

Koska hevosten jaloittelualueille kertyy runsaasti lantaa, on jaloittelualueiden sijaittava riittävän etäisyyden päässä talousvesikaivoista, lähteistä ja vesistöistä. Suojavyöhykkeellä ehkäistään ravinteiden ja haitallisten bakteerien huuhtoutumista vesistöihin, kaivoihin ja lähteisiin.

MUUT MÄÄRÄYKSET 
26 §	Ympäristönsuojelumääräysten rikkomisen tai laiminlyönnin seuraamukset 

Määräyksellä selvennetään ympäristönsuojelumääräysten rikkomisen seuraamuksia viittauksella ympäristönsuojelulain asianomaisiin säännöksiin.

27 §	Poikkeaminen ympäristönsuojelumääräyksistä 

Ympäristönsuojelulain mukaan kunnan ympäristönsuojeluviranomainen voi erityisistä syistä myöntää poikkeuksen ympäristönsuojelumääräyksistä. Lähtökohtana on, että määräyksistä poiketaan harvoin ja vain yksittäistapauksissa, jolloin poikkeus on hyvin perusteltu eikä aiheuta vaaraa tai haittaa ympäristölle.

28 §	Siirtymäkausimääräykset 

Siirtymäkausimääräyksillä on annettu lisäaikaa saada kemikaalisäiliöt ympäristönsuojelumääräysten edellyttämään tilaan.
29 §	Määräysten voimaantulo 
 
Päätös ympäristönsuojelumääräysten hyväksymisestä annetaan tiedoksi siten kuin kunnalliset ilmoitukset kunnassa julkaistaan. Päätös katsotaan annetun tiedoksi, kun kuulutus on asetettu yleisesti nähtäville. Samoin on kuulutettava määräysten voimaantulosta.